Zakotvení územní energetické koncepce v legislativě

§ 4 zákona č 406/2000 Sb., o hospodaření energií

1/ cíle ÚEK: Územní energetická koncepce vychází ze státní energetické koncepce a obsahuje cíle a principy řešení energetického hospodářství na úrovni kraje. Vytváří podmínky pro hospodárné  nakládání s energií v souladu s potřebami hospodářského a společenského rozvoje včetně ochrany životního prostředí a šetrného nakládání s přírodními zdroji energie.
Vazba ÚEK na státní energetickou koncepci je v oblasti OZE spíše negativní záležitost, protože úroveň zakotvení OZE ve stávající koncepci je dost žalostná V nové SEK by to mohlo být lepší, ale ta ještě neabsolvovala ani posouzení vlivů na ŽP.

2/ ÚEK zpracovává povinně kraj, hlavní město Praha a statutární města v přenesené působnosti. ÚEK může zpracovat kterákoliv obec pro svůj územní obvod nebo jeho část a tato obec může pro její uskutečnění vydat  závazný právní předpis.

3/ ÚEK se zpracovává na období 20 let a v případě potřeby se doplňuje a upravuje.

4/ Hlavní kapitoly ÚEK jsou
a)	rozbor trendů vývoje poptávky po energii,
b)	rozbor možných zdrojů a způsobů nakládání s energií,
c)	hodnocení využitelnosti obnovitelných zdrojů energie,
d)	hodnocení  ekonomicky  využitelných úspor  z hospodárnějšího využití energie,
e)	řešení energetického hospodářství území včetně zdůvodnění a posouzení vlivů na ŽP.
Zakotvení obnovitelných zdrojů v ÚEK je tedy obsaženo přímo v zákoně č. 406, a to v § 4 odst. 5 písmeno c).

5/ Kraj si při zpracování ÚEK může vyžádat součinnost držitelů autorizace na podnikání v energetických odvětvích, dodavatelů  tuhých a kapalných paliv a největších spotřebitelů energie.  Ti jsou povinni, pokud jsou k tomu  krajem vyzváni, pro vypracování ÚEK poskytnout bezúplatně podklady.

6/ Zmocnění pro vládu stanovit podrobný obsah ÚEK (nařízení vlády č. 195/2001)

Nařízení vlády 195/2001
	Obnovitelných zdrojů se v tomto nařízení týkají zejména následující ustanovení

§ 2 odst. 2
Zde je výslovně uvedeno, že rozbor možných zdrojů energie obsahuje analýzu dostupnosti paliv a energie, jejímž cílem je určit strukturu užitých klasických, netradičních a obnovitelných zdrojů energie a jejich podíl a dostupnost při zásobování řešeného území. Jinými slovy zde se stanoví, že analýza potenciálu OZE je povinnou součástí ÚEK. Rozumím tomu tak, že zde jde o celkový dostupný potenciál OZE.

§ 2 odst. 3 
Zde je uvedeno, že hodnocení využitelnosti OZE obsahuje
a) analýzu možností užití OZE zaměřené na regionální a místní cíle a snížení ekologické zátěže. Toto ustanovení říká, že součást ÚEK musí být též analýza využitelného potenciálu OZE.
Poněkud nesmyslně však odstavec 3) obsahuje ještě písmeno b) z něhož se dozvíme, že hodnocení využitelnosti OZE obsahuje i zjištění možností využívání případného výskytu druhotných energetických zdrojů na území.

§ 5 odst. 5
říká, že řešení energetického hospodářství území obsahuje
a) zabezpečení energetických potřeb územních obvodů mimo jiné s podílem využívání obnovitelných zdrojů energie, ale zároveň že zabezpečení energetických potřeb má být ekonomicky efektivní, má zohledňovat regionálních omezující podmínek a zajistit spolehlivost dodávek jednotlivých forem energie.
Nedostatečné zohlednění OZE v ÚEK lze samozřejmě odůvodňovat jejich nižší ekonomickou efektivností. Zde je ale možno úspěšně předkládat protiargumenty, protože v nákladech na využívání neobnovitelných zdrojů nejsou zahrnuty externí náklady, takže i jejich ekonomická efektivnost je sporná. Navíc využívání OZE je určitým způsobem ekonomicky podporováno, což zvyšuje jejich ekonomickou efektivnost. 
Také v případě argumentace regionálními omezujícími podmínkami lze OZE celkem úspěšně hájit (samozřejmě pokud byla kvantifikace potenciálu OZE v ÚEK zpracována správně).
Ani argumentace nižší spolehlivostí dodávek některých druhů OZE (voda, vítr, slunce) by neměla být úspěšná, protože vyhláška mluví o spolehlivosti dodávek jednotlivých forem energie (tj. elektřina, teplo), nikoliv o spolehlivosti jednotlivých zařízení či zdrojů energie. V rámci dodávek elektřiny lze pro méně spolehlivé OZE zajistit zálohování (přičemž v SRN již bylo u větrných elektráren dosažen 95% spolehlivosti předpovědi výroby na příštích 48 hodin). V rámci dodávek tepla z OZ lze zajistit akumulaci tepla a vzájemné kombinování zdrojů (například solární systémy a biomasa).
Dále odstavec 5 říká, že řešení energetického hospodářství území obsahuje formulaci variant technického řešení rozvoje místního energetického systému. Využívání OZE zde podporuje především to, že důležité, že tyto varianty technického řešení musí 
-	obsahovat preferenci územní soběstačnosti  před dálkovými přenosy energie spojenými se ztrátami v rozvodech,
-	využívat co nejšířeji potenciál úspor energie a obnovitelných a druhotných zdrojů energie
-	splňovat požadavky na ochranu ovzduší a klimatu.
Odstavec 5 také ukládá provést kvantifikaci dopadů a nároků jednotlivých variant. V tomto smyslu mohou využívání OZE ovlivnit následující požadavky na toto vyčíslení:
-	energetická bilance  nového stavu a podíl  ztrát v rozvodech na výrobě,
-	investiční a provozní náklady,
-	plošné nároky na zábor půdy,
-	množství produkovaných znečišťujících látek a jejich porovnání s emisními stropy a imisními limity,
-	úspora primárních energetických zdrojů,
-	vytvořené nové pracovní příležitosti,

Přílohy nařízení 195/2001
	Uvádějí vzory tabulkových a grafických výstupů řešení ÚEK. Tyto vzory jsou ve vztahu k OZE podle mého názoru koncipovány špatně:
-	některé vzory z OZE obsahují pouze dřevo a bioplyn, přičemž samozřejmě existují nejen další typy OZE (slunce, voda, vítr, geotermální), ale i další druhy biomasy (obilná a řepková sláma, účelově pěstované nedřevité energetické rostliny jako šťovík apod)
-	ve vzoru tabulky „bilance roční spotřeby PEZ“ je zvlášť uvedeno dřevo a zvlášť obnovitelné zdroje jako celek.
OZE znalý zpracovatel ÚEK samozřejmě tabulkové a grafické výstupy přizpůsobí konkrétní situaci v daném území. Méně znalý zpracovatel se však může odvolat na to, že v nařízení vlády jsou uvedeny pouze tyto OZE.

Celkově za nedostatek nařízení vlády považuji to, že se ani nepokouší naznačit nějakou metodiku analýzy potenciálu. Přístupů k analýze potenciálu je více a není všeobecná shoda, který je nejlepší,

Některé závěry ze zpracovaných ÚEK
Znám asi 5 ÚEK od 4 různých zpracovatelů. Nemohu tedy zevšeobecňovat na celou ČR, protože 9 krajských ÚEK neznám. Proto nebudu jmenovat konkrétní ÚEK, uvedu jen některé své závěry a dojmy, které lze z těchto 5 koncepcí zevšeobecnit.

Potenciál OZE 
-	Vždy byla snaha tento potenciál kvantifikovat, nepozoroval jsem úmyslné vyhýbání se této části, ale úroveň je dosti různá. K některým kvantifikacím prakticky nebyly podstatnější připomínky, k některým byla připomínek celá řada. Různá úroveň je zřejmě dána různými zkušenostmi zpracovatelů s touto oblastí, které byly velice různé a také asi mírou zájmu, kterou o oblast OZE projevoval zadavatel. 
-	U zpracovatelů, kteří dělali více koncepcí bylo vidět, že se učí, protože novější koncepce byly z pohledu OZE lepší. Setkal jsem se ale také s případem kde zpracovatel považoval zřejmě OZE za méně důležitou záležitost – usuzuji tak z toho, že analýza potenciálu OZE obsahovala řadu věcných chyb, které se projevily v kvantifikaci potenciálu a na něž byl upozorněn, ale ty chyby nebyly opraveny, takže kvantifikace potenciálu OZE byla dále požívána s těmito chybami.
-	Ze strany zadavatelů vždy byl o oblast OZE zájem, ale různě intenzivní. Někteří zadavatelé v této oblasti na zpracovatele vysloveně tlačili, zdůrazňovali svůj zájem, jiní se spokojili s tím, co jim bylo předloženo. Ten uvedený případ horšího zpracování analýzy potenciálu OZE byl zřejmě také způsoben menším zájmem ze strany zadavatele, který se spokojil s tím, co mu bylo předloženo
Koordinace s KSEI
-	Úroveň byla různá. Nejlépe samozřejmě koordinace probíhala, pokud byl jeden řešitel ÚEK a KSEI. Ale i v případě různých řešitelů obou koncepcí většinou nebyly zásadnější problémy, pokud zadavatel zpracování obou koncepcí koordinoval. Setkal jsem se ale také s případem, kdy zadavatel stanovil pro zpracování ÚEK a KSEI takové termíny, že zpracovatel KSEI nemohl čekat na výstupy ÚEK a musel si analýzu energetiky včetně OZE zpracovat sám. V tomto kraji tedy jsou dvě analýzy sektoru energetiky, přičemž v oblasti OZE patří obě k nejlepším z těch, s nimiž jsem měl možnost se seznámit.
Plynofikace
-	V ÚEK se často se objevuje doporučením využívat a podporovat využití zemního plynu. Z hlediska KSEI jsou však často v územích problémem emise NOx a pak využití zemního plynu není řešením, protože tyto emise zemní plyn snižuje jen minimálně. Dalším zásadním rizikem plynofikace je růst cen zemního plynu, který bude pokračovat i v následujících letech a z toho plynoucí téměř jistota, že se odběratelé (především domácnosti) budou od zemního plynu odpojovat a budou přecházet zpět na spalování tuhých paliv se všemi negativními dopady na emise (podobnou zkušenost již udělala řada obcí, které plynofikovaly a plyn využívá pouze menšina napojených obyvatel).
-	ZP byl někdy upřednostňován před OZE, což je vzhledem k uvedeným rizikům chybné. Obnovitelné zdroje by měly mít právě z důvodu snižování emisí do ovzduší preferenci před zemním plynem.
Osvěta
-	Často nebyl kladen dostatečný důraz na osvětu v oblasti OZE.
Fond
-	Významným opatřením na podporu využívání OZE by mělo být vytvoření krajského fondu na podporu energetických úspor a využívání obnovitelných zdrojů energie. Jedním z finančních zdrojů tohoto fondu by mohly být příjmy v rámci připravovaného zákona o podpoře energie z obnovitelných zdrojů.

Zákon o podpoře energie z obnovitelných zdrojů.
	Zákon by měl stanovit i systém podpory tepla z obnovitelných  zdrojů. Zatím však není jasné, zda se podaří podporu tepla z OZ do zákona prosadit. Byla posuzována řada různých podpůrných systémů. V současné době projednávané možnosti jsou: 
-	Zavedení odvodu z neobnovitelných paliv a směřování větší části výnosu na kraje, které by pak podporovaly investice do využívání tepla z obnovitelných zdrojů
-	Zavedení nových spotřebních nových daní z neobnovitelných paliv dle nové směrnice ES a směřování části výnosů na kraje, které by pak podporovaly investice do využívání tepla z obnovitelných zdrojů
-	Zavedení povinnosti při výstavbě a rekonstrukcích zařízení na výrobu tepla od stanoveného výkonu vyrábět nejméně stanovenou část tepla z OZ. Zároveň by ale měla být možnost prokázat energetický auditem, že to splnění této povinnosti není reálné.

Územní energetická koncepce
v zákoně 406/2000 Sb.

§ 4 zákona č 406/2000 Sb., o hospodaření energií

	cíle ÚEK 

	kdo si ji může pořídit 

	na jaké období se zpracovává 

	hlavní kapitoly 

	součinnost při zpracování ÚEK 

	zmocnění pro vládu stanovit podrobný obsah ÚEK

Obnovitelné zdroje v ÚEK:

§ 4 odst. 5 písmeno c) zák. 406

„ÚEK obsahuje hodnocení využitelnosti OZE“
Obnovitelné zdroje energie 
v Nařízení vlády 195/2001:

-	§ 2 odst. 2
Obsah části Rozbor možných zdrojů energie 

-	§ 2 odst. 3 
Obsah části Hodnocení využitelnosti obnovitelných zdrojů energie 
a) analýza možností užití OZE zaměřené na regionální a místní cíle a snížení ekologické zátěže

-	§ 5 odst. 5
Obsah řešení energetického hospodářství území
a) Požadavky na řešení.
b) Formulace variant technického řešení rozvoje místního energetického systému
c) Kvantifikace dopadů a nároků variant
d) Komplexní vyhodnocení variant
e) Stanovení pořadí výhodnosti variant

Přílohy nařízení 195/2001

Některé závěry ze zpracovaných ÚEK

Potenciál obnovitelných zdrojů energie
 
Koordinace s Koncepcí snižování emisí a imisí

Plynofikace a obnovitelné zdroje energie

Osvěta v oblasti obnovitelných zdrojů energie

Fond na podporu úspor energie a využívání obnovitelných zdrojů energie